UVERTURA
Īn Anul Domnului,...
...Judeea era, de aproape un secol, sub cārmuirea Romei.
Īn al saptelea an de domnie a lui Augustus Caesar,...
...un ordin imperial a decretat ca fiecare iudeu...
...sa se īntoarca īn tinutul lui de bastina,...
...spre a fi īnregistrat si a plati taxe.
Pe multi dintre ei, pribegia i-a dus spre Capitala, lerusalim,...
...sufletul contorsionat al tarii lor.
Vechiul oras era dominat de fortareata Antonia,...
...reduta romana...
...si de Templul de Aur,...
...īnsemn al credintei indestructibile.
Chiar daca se supuneau vrerii lui Caesar,...
...oamenii traiau...
...cu amintirea spuselor profetilor,...
...ca īntr-o zi, din rāndul lor, se va naste un māntuitor...
...care le va aduce libertatea.
Esti īnregistrat īn Ebron.
-Numele? -Samuel.
-Orasul? ē -Joppa.
-Familia? -Mihail de Joppa.
Mai departe!
-Numele? -losif.
-Orasul? ē -Nazaret.
-Familia? -David, din Betleem.
Si femeia? ē
E sotia mea. ē
Esti īnregistrat īn Betleem.
Haide!
O POVESTE DESPRE HRlSTOS
ANUL DOMNULUl - 26
Ce localitate e aceasta?
Nazaret.
Māine noapte ajungem īn lerusalim.
Nu te uiti la soldati, losif?
Am mai vazut romani.
Da,. . .
. . .si vom mai vedea. ē
Nu mi-ai terminat masa.
Unde ti-e fiul? ē
Pe deal.
Īsi neglijeaza munca, losif.
Nu.
Cāndva, i-am reprosat si eu asta si mi-a raspuns: . . .
. . . " nu, eu trebuie sa ma ocup de bunastarea tatalui meu" .
Atunci de ce nu e aici, sa munceasca?
Munceste. ē
Bun venit, Messala!
Comanda īti apartine.
Multumesc. ē
Eu īti multumesc ē ē ca m-ai degrevat de ea.
Drusus,. . .
. . .cānd eram copil, visam sa comand garnizoana asta.
Acum a trecut timpul.
Chiar o comand.
Atentiune! ē
Am uitat de caldura.
De-ar fi numai ea. . .
Am locuit aici pāna la 1 4 ani. lerusalimul a fost casa mea.
-Tatal meu era comandantul. . . -Stiu,. . .
. . .tatal tau e-n memoria tuturor. Un bun guvernator.
Daca poate exista asa ceva īn tinutul acesta napastuit.
Daca vrei sa faci cariera, īndeplineste misiuni dificile!
Eu am cerut sa fiu trimis aici.
Vei gasi alti oameni decāt cei ce i-ai cunoscut de copil.
Īn ce privinta?
Nu-si platesc taxele, sunt revoltati īmpotriva Romei. . .
Nu-i nimic nou īn asta.
Si mai e si religia. Sunt īmbatati de ea. ē
Au sfarāmat statuile zeilor nostri ē si chiar a Īmparatului.
Pedepseste-i!
Īi vom pedepsi,. . .
. . .cānd īi vom gasi.
Gasiti capeteniile!
N-ai habar. Nu-i poti nominaliza.
Aici sunt implicate forte neobisnuite. ē ē
Spre exemplu, problema cu Mesia. . .
Stiu, cel ce era prevestit pe vremea cānd eram copil.
Regele iudeilor. Care-i va conduce īntr-un fel de paradis fara romani.
Te doare capul.
Mai e unul īn pustiu, pe nume loan,. . .
. . .care baga oamenii īn apa.
Plus un fiu de dulgher care face smecherii. Ei spun ca sunt minuni.
Īntotdeauna se gasea cāte unul care sa ne faca necazuri.
Nu, acesta e altfel.
Spune ca Dumnezeu e aproape. Īn fiecare dintre oameni.
Unele idei sunt chiar interesante.
Ai stat prea mult departe de Roma.
Īntoarce-te!
Du-te la Capri! Mergi la bai! Odihneste-te!
Uita chestia cu Dumnezeu din fiecare om!
-Divinitatea e īntr-unul singur. -Da, stiu.
Īmparatul e nemultumit.
Vrea sa facem din ludeea o provincie supusa si disciplinata.
M-a trimis pe mine sa restabilesc ordinea. Si intentionez sa se faca. ē ē
Dar cum? Poti sa spargi capul unui om. Sa-l arestezi. Sa-l trimiti la temnita. ē ē
Dar cum lupti cu ce are aici? Cu o idee,. . .
. . .mai ales cu una noua?
E un evreu afara. Vrea sa-l vada pe tribunul Messala.
Presupun ca are un nume.
-Spune ca e print. luda Ben-Hur. -Atunci trateaza-l cum se cuvine!
Spune-i ca-l primesc.
Am īnteles. ē
Centurion!
Īnainte de a fi tara noastra, a fost a lui.
Nu uita!
Am īnteles. ē
Foarte īntelept! Acest Ben-Hur e cel mai bogat barbat din lerusalim.
Si capul celei mai mari familii din ludeea.
Am fost prieteni īn copilarie.
Eram ca fratii. ē
Sextus,. . .
. . .m-ai īntrebat cum lupt cu o idee.
Sa-ti raspund.
Cu o alta.
Am spus ca ma voi īntoarce.
Nu m-am gāndit ca o vei face.
Ma bucur.
-la uita-te la tine! -Si tu! ē
Acum esti tribun. ē
Cānd am auzit, am baut de fericire.
Hai sa bem si-acum! ē
-Ce-ti fac sora si mama? ē ē -Sunt bine.
Numai despre tine au vorbit zilele aesta.
-Tirza s-a casatorit? -Nu.
Pretendentii vin si pleaca, dar ea viseaza.
E īndragostita de tine de cānd avea cinci ani.
Abia astept sa-i vad.
Mai vānezi sacali si lei? ē ē
Sau acum esti ē prea respectabil?
-Jos Eros! Ave Marte! -Jos Eros! Ave Marte!
Unde se īmbina grinzile?
Bun!
Dupa atātia ani,. . .
. . .tot aproape.
Īn toate chipurile.
Sper.
Stiu. ē
Tu esti roman, iar eu un evreu. . .
. . .caruia i-ai salvat viata. ē
Cel mai bun lucru pe care l-am facut.
luda,. . .
. . .va fi o provincie greu de guvernat.
Voi avea nevoie de sprijin.
De al tau. De sfatul tau.
-Vrei sfatul meu? -Da.
Retrage-ti legiunile!
Reda-ne libertatea!
Din nefericire, Īmparatul tine la imperiul lui.
Mai ales la ludeea.
Dar ludeea nu tine la Īmparat.
Nimic nu e mai trist decāt dragostea nerasplatita.
Apartamentul meu.
E un pic spartan.
Nu,. . .
. . .e auster. Virtuos.
Roman.
Voi fi al doilea conducator, dupa noul guvernator. . . .
. . .care va sosi īn cāteva zile cu īnca doua legiuni.
Deci zvonurile sunt adevarate.
Īmparatului nu-i place ce se petrece.
E rost de rascoala. Va fi zdrobita.
Dar familia ta nu are de ce sa se teama.
Eu sunt al doilea la comanda, iar tu esti prietenul meu.
-Dar sunt evreu. -Esti precum un roman.
Ce ai tu īn comun cu agitatorul care provoaca necazuri pe aici?
-Sunt poporul meu. Sunt de-al lor. -Fii īntelept!
E provincie romana. Daca vrei sa traiesti, trebuie sa te integrezi.
Te-ai schimbat.
M-am maturizat. De cānd am plecat din lerusalim, am vazut lumea.
Am vazut Roma. Si nu e o īntāmplare ca un mic oras de pe Tibru. . .
. . .a fost menit sa conduca lumea.
Legiunile voastre.
Nu sunt doar legiunile noastre.
Au si alte tari armate. Armate bune. ē ē Stiu bine. Am luptat īmpotriva lor.
Soarta ne-a ales sa civilizam lumea. Si o facem. ē
Vasele si drumurile noastre ē leaga toate punctele din lume.
Legea romana, arhitectura, literatura fac gloria omenirii.
Cred īn viitorul poporului meu.
Bineīnteles. ē Si-i poti ajuta.
Cum?
Esti un aristocrat. ē
Numele si familia ta ē sunt cinstite. Esti un print.
Esti bogat si influent. Ai o reputatie de fier.
lar lumea te va asculta, daca te vei pronunta contra rebeliunii.
Convinge-ti poporul ca e o prostie sa se īmpotriveasca Romei!
Mai mult decāt o prostie, e inutil.
Poate sfārsi īntr-un singur fel. Nimicirea poporului tau.
Sunt īmpotriva violentei. Oricine stie asta. ē
M-am pronuntat īmpotriva ei si o voi face din nou. ē
Deci suntem īntelesi? ē ē
Cānd vin sa-ti vizitez familia? ē
-Noi speram ca māine. -Bun.
lar acum toastul!
E strasnic vinul. ē
Fermentat special pentru armata romana.
Esti crud cu cuceritorii tai. ē
E o lume nebuna.
A mai ramas un singur lucru normal.
Loialitatea vechilor prieteni.
Trebuie sa credem unul īn celalalt.
Beau pentru asta.
Din tot sufletul.
Aici e. Locul pe care mi-l aminteam.
Curtea īn care ne jucam la schimbarea garzii,. . .
. . .acoperisul de pe care aruncam cu pietricele pe strada, apoi ne ascundeam.
-Eram niste strengari, nu? -Nu, erati baieti buni.
Mi-ar placea sa mai fie ca atunci.
Si iata-le! ē Nu s-a schimbat nimic.
Cu exceptia fāntānii.
-Vechiul put seca des, mai tii minte? -Da, īn fiecare vara.
O noua fāntāna si o noua Tirza. ē Ai crescut.
El nu s-a schimbat, nu-i asa, mama?
Ba da. Cānd a plecat, era un baietel, acum e un barbat. . .
. . .cu raspunderi.
Veniti! ē
Īmparatul construieste mereu. . . ē
Uitam, ti-am adus asta.
N-am mai vazut asa ceva. ē E frumoasa.
-E romana? -E libiana. Am fost anul trecut acolo.
O campanie fantastica.
Am dat piept cu armata lor pe coasta. Dupa o īnfruntare de doua zile, au fugit.
Am intrat īn capitala lor. Oras barbar, dar fascinant.
Era, īnainte sa-l distrugem.
Acum e cenusa. ē
Dar va plictisesc cu povesti cazone.
Haide cu mine, Messala. Vreau sa-ti arat ceva. ē
Multumesc pentru asta.
Am ales cadoul potrivit. E o brosa. ē
Ce parere ai despre asta?
Magnific!
Arab.
Se simte rasa. Eu l-am crescut.
Sa mi-l dai si mie ē sa-l calaresc cāteodata.
Cānd vrei tu. E al tau.
Vrei sa spui ca mi-l dai mie?
luda,. . .
. . .esti un om bun. ē Va fi ca pe vremuri.
la spune-mi,. . .
. . .te-ai mai gāndit la ce-am vorbit ieri?
Da. Am stat de vorba cu multi oameni. ē
Eram īmpotriva violentei, a incidentelor.
Multi dintre cei cu care am vorbit ē au fost de acord cu mine.
Multi? Nu toti? ē ē
Nu toti. ē
Cine nu a fost de acord?
Cei nemultumiti, nerabdatori. . .
Cine?
Da, cine anume?
Īn schimbul prieteniei tale trebuie sa devin turnator?
Spune-mi numele criminalilor!
Nu sunt criminali. Sunt patrioti.
Patrioti? ē
luda, sa-ti explic ceva! Ceva ce poate nu stii.
Īmparatul e cu ochii pe noi. Acum e atent la Est.
E sansa mea, precum si a ta.
Daca fac ordine īn ludeea, pot lua ce post vreau eu.
lar tu vei urca alaturi de mine, īti promit. Stii unde se va sfārsi?
La Roma. Poate chiar alaturi de Caesar.
Vorbesc serios. Se poate īntāmpla oricānd.
Īti jur! Acesta e momentul.
Īmparatul ne judeca, e cu ochii pe noi si nu trebuie decāt sa-l slujim.
lar tu nu tebuie decāt sa ma ajuti sa-l slujim.
-Vorbesti de parca ar fi Dumnezeu. -Este Dumnezeu. Singurul.
E puterea pe pamānt, nu. . .
Nu acela.
Ajuta-ma!
As face orice ē pentru tine, Messala.
Dar nu mi-as trada poporul.
Īn numele zeilor, ce īnseamna vietile cātorva evrei? ē
Daca nu-i pot convinge, nu īnseamna ca te ajut sa-i omori.
Īn plus, trebuie sa īntelegi. . .
. . .ca eu cred īn trecutul poporului meu si īn viitorul lui.
Sunteti un popor robit.
Poti cuceri pamāntul, poti silnici poporul,. . .
. . .dar nu va fi sfārsitul. ē Ne vom ridica din nou.
Traiesti visuri destramate. ē Mituri ale trecutului.
Gloria lui Solomon a apus. Crezi ca va reveni?
Joshua nu se va ridica din nou sa va salveze si nici David. ē
Exista o singura realitate īn lumea de astazi. Priveste catre vest, luda.
Nu fi prost! Priveste catre Roma! ē
Prefer sa fiu prost, decāt tradator sau ucigas.
-Eu sunt soldat. -Ce ucide pentru Roma.
-Te avertizez. . . -Nu, eu te avertizez.
Roma e un afront la adresa lui Dumnezeu.
Roma īnrobeste poporul, tara si lumea īntreaga,. . .
. . .dar nu va dura vesnic. ē
Si asculta la mine! Īn ziua caderii Romei ē se va auzi un strigat de libertate. . .
. . .cum nu s-a mai auzit nicicānd.
luda, ori ma ajuti, ori esti īmpotriva mea. Nu ai alta alegere.
Ori esti cu mine, ori īmpotriva.
Daca astea sunt optiunile,. . .
. . .sunt īmpotriva.
lata-va!
Dar unde e Messala?
A plecat.
A plecat?
-De ce? -N-a mai putut ramāne.
-Ce s-a īntāmplat? -Un tribun are multe īndatoriri.
Haideti sa cinam! ē
Fii binecuvāntat, Dumnezeul nostru, stapān al lumii. . .
. . .care ne dai pāine.
Nu-l vom mai vedea, Tirza.
A vrut sa-mi tradez poporul.
-Stapāne luda, caravana din Antioh. -Da, Amra, am vazut.
Simonides.
-Bun venit acasa! -Stapāne. . .
Simonides a adus daruri, ca de obicei.
Ambra si jad pentru mine, matase pentru Tirza. . .
lar pentru stapān, vin iberic.
Asta neluānd īn seama cel mai pretios dar, prezenta ta.
Īti onorezi servitorul. ē Am si stiri din Antioh. ē ē
-Caravanele din Petra? -Au ajuns cu toate.
-Perfect. -Aici sunt situatiile. ē
Si īn legatura cu Numidia?
Ruta comerciala e a noastra. Garantata prin tratat.
O data pe an, cānd īmi prezinti situatia,. . .
. . .ma simt mai bogat.
Dar cea mai mare comoara a mea e slujitorul meu.
Viata mea apartine Casei de Hur.
Nimic altceva nu mai exista pentru mine. Cu exceptia fiicei mele.
-Trebuie sa fie deja domnisoara. -Da, si e proprietatea dvs.
De cānd s-a nascut.
Cānd te-am mostenit, am mostenit un prieten, nu un sclav.
Totusi, Ester a venit din Antioh sa va ceara acordul sa se casatoreasca.
l-o acord. Īti doresc ē sa te bucuri de multi nepoti.
Daca asta-i voia Domnului, ma voi bucura.
Cu permisiunea dvs, Ester vrea sa vorbeasca cu stapānul ei.
Esti nerabdatoare ē sa te mariti, Ester?
E dorinta tatalui meu. ē
Sotul tau e un om norocos. ē
Cum īl cheama?
David, fiu al lui Matias.
Din ce casa?
-A lui, stapāne. -E om liber.
Spune-mi mai multe despre el.
L-am vazut doar o singura data.
E negustor, foarte bine vazut īn Antioh.
Va plati pentru libertatea Esterei.
Libertatea ei va fi darul meu de nunta.
Esti generos, stapāne.
Īl iubesti pe omul acela?
Voi īnvata sa-l iubesc. ē
Ai īngaduinta mea.
Vom bea pentru fericirea ta. . .
. . .si pentru īntoarcerea īn siguranta la Antioh.
Te-am deranjat?
Nu.
La ce te gāndeai?
Īmi luam adio. . .
. . .de la orasul acesta. . . ē
. . .si de la casa aceasta. ē
Dar n-ai venit des aici. Ce amintiri ai?
Tatal meu ma aducea. . .
. . .cānd eram copil.
Era o casa plina de veselie.
Cu o singura exceptie,. . .
. . .cānd prietenul tau, baiatul roman--
-Messala? -Da.
lesisera-ti la vānatoare. ē ē
V-au adus acasa raniti. ē
Ti-am atins fata. . . ē ē
. . .si m-am rugat Domnului sa nu īngaduie sa mori.
Aud si acum cānd ai spus-o. Īncet, asa cum vorbesti acum.
Da, stapāne.
Stapān? Nu. Ti-am dat libertatea. ē
E ciudat. Nu m-am considerat sclava.
Acum,. . .
. . .nu ma pot considera libera.
Pe vremea īnteleptului Solomon. . .
. . .daca, dintre sclavele lui,. . .
. . .o fata īi īncānta privirea,. . .
. . .o putea alege. . .
. . .si pastra pentru el.
Īntelepte vremuri ale lui Solomon.
Erau alte vremuri. . .
. . .si cu mult timp īn urma.
Daca n-ai fi petita,. . .
. . .te-as saruta de adio. ē
Daca n-as fi petita,. . .
. . .n-ar exista adio.
Īnsemnul tau de sclav.
E un tārg bun.
Eu īti dau libertatea, tu-mi dai inelul tau de sclav.
Īl vei purta?
Pāna vei īntālni femeia cu care sa te casatoresti? ē
Pāna atunci.
Gratitudinea zeilor, Gratus.
Si cu acordul guvernatorului, īmputernicirea mea.
Multumesc, tribunule.
Dar nu vad delegatia din partea orasului.
-Nu va exista. -Nu?
lerusalimul nu ma va primi cu caldura,. . .
. . .dar ma voi asigura ca o vor face cu supunere.
Sa purcedem.
Uite-l pe Messala!
Te-a vazut, luda!
Noul guvernator.
Īnapoi!
Deschideti, īn numele īmparatului!
Ce este? Ce s-a īntāmplat?
Deschideti, īn numele legii!
-Īi priveam pe romani cānd. . . -O tigla l-a lovit pe guvernator.
-N-a fost vina mea. -luda, n-o vor crede!
Nu spui nimic, ai auzit, Tirza? Nu spui nimic.
Deschide poarta!
Voi vorbi eu cu ei.
-Arestati-l! ē -Vreau sa va spun ce s-a īntāmplat.
Tineti femeile! ē ē
A fost un accident.
Lasati-ma sa va spun ce s-a īntāmplat.
-El e, domnule. L-am vazut. -A fost un accident.
-Accident? -Va jur.
Īmi pun māinile chezas. S-a desprins o tigla.
Luati-l! ē Luati-i pe toti!
Asteptati! Eu am fost de vina! Lor da-le drumul!
Atentiune! ē
Pentru numele Domnului, spune-le ca a fost o greseala.
M-am sprijinit de o tigla si s-a desprins.
A fost un accident.
Lor da-le drumul! N-au nici un amestec.
Servitorii lasati-i! ē
Īntoarceti-va ē la posturile voastre!
Vino!
Unde?
Pe Tirus.
Pe Tirus?
Dar nu m-ati judecat.
Nu voi muri la galere fara proces.
Acuzatia e falsa! ē Ma auziti? Nimic nu-i adevarat! ē
Ce s-a īntāmplat cu mama si sora mea? ē
Legati-i māinile!
-Spuneti-mi ca sunt īn siguranta. -Nu-ti putem spune nimic.
Miscati-va! ē ē
Temnicer!
Īn sus pe scari!
La dreapta!
-Asteptati! -Da-i afara!
Puteti pleca!
Īnchide usa! ē
Unde sunt mama si sora mea? ē
Unde sunt?
Aici, īntre zidurile acestea.
Guvernatorul īsi va reveni. ē
Dar, bineīnteles ca ele vor fi condamnate.
E posibil, Messala?
E posibil sa ne faci noua asta?
Familiei pe care ai iubit-o?
Le vei elibera. Trebuie sa le eliberezi, Messala.
N-am īncercat sa-l ucid pe guvernator. Nu sunt sunt ucigas.
Stiu ca nu esti. ē ē
Stii? ē
Esti hain. ē
Nu, luda. Nu sunt hain.
Am cerut ajutorul tau. . .
. . .si mi-l dai abia acum. ē
Pedepsindu-te exemplar, voi descuraja tradarea.
Condamnāndu-te fara ezitare, pe tine, vechi prieten, voi fi temut.
Dar nu si familia. ē
Da-le drumul!
Te rog!
Messala, te implor!
Eu nu te-am implorat?
Tu ti-ai ales asta. ē Nu mai avem ce ne spune.
Ucide-ma si mama ē si sora ta vor muri astazi. ē
Crucificate chiar īn fata ta. ē
Haide, luda!
Ucide-ma!
Fie ca Domnul sa ma razbune!
Ma voi ruga sa mai fii aici cānd ma voi īntoarce.
Sa te īntorci?
Luati-l! ē
Tribunul va va primi imediat.
Sunt slujitor al Casei de Hur.
Da, īmi amintesc de tine.
Eram īn drum spre Antioh cānd am auzit ce s-a petrecut.
luda Ben-Hur nu putea facea asta. Īl cunosti bine, tribunule.
Mai bine decāt tine.
Atunci, nu trebuie sa te īndoiesti. Acuzatia e nefondata. ē
Prizonierii au fost condamnati. ē
-Condamnati? ē -Dar nu e adevarat!
luda nu a intentionat ē sa atenteze la viata guvernatorului.
Stii bine ē ca n-ar fi facut asta niciodata.
Īn inima ta trebuie sa existe certitudinea.
Drusus. . .
Omul acesta va ramāne aici pāna-l vom interoga.
Stai!
Apa pentru soldati.
Mai īntāi, soldatii.
Plecati de lānga fāntāna! Nu le dati apa!
Plecati de lānga fāntāna!
Adapati caii!
Mai īntāi soldatii! ē
Stai!
Lui nu-i dati apa.
Doamne,. . .
. . .ajuta-ma!
Am spus sa nu-i dati apa!
Ridicati-va īn picioare!
Ridicati-i īn picioare!
Treci īn formatie, cāine!
Īn picioare!
Hei, tu de acolo! Īnapoi la locul tau!
Īnainte, cāine!
Īn cāteva minute va sosi vasul consulului.
Pregatiti-va sa ridicati ramele! ē
Ridicati ramele! ē
Jos ramele!
Noul comandant, Quintus Arrius.
-Cāti vāslasi sunt? ē ē -200, consule.
-Si de rezerva? ē -30.
Omul acesta e bolnav. Īnlocuiti-l! ē
-Schimba-l! -lmediat, domnule.
-Omul acesta īti face probleme? -E recalcitrant, consule.
Īi va trece.
Ce sentinta ispasesti?
41 .
O luna fara o zi pe acest vas.
Tii socoteala exacta. ē Si īnainte? ē
Trei ani pe alte vase.
Trei ani.
Stii sa ripostezi,. . .
. . .dar stii ē sa te si controlezi. ē
Ai ochii plini de ura, 41 .
Asta-i bine. Ura tine un barbat īn viata. ē ē
Īi da forta. ē
Acum, ascultati-ma cu totii!
Sunteti condamnati la moarte. ē ē Va lasam viata pentru a sluji pe acest vas.
Daca veti vāsli bine,. . .
. . .veti trai. ē
Vasul e gata, consule.
Dati la rame! ē
O flota macedoneana. . .
. . .īmpiedica buna desfasurare a comertului maritim. ē
Īmparatul ne face noua onoarea. . .
. . .de a-i gasi si distruge.
Viteza de lupta!
Viteza de atac!
Viteza maxima!
Odihniti-va! ē
Ce cauti aici? ē
Mi-ai transmis sa ma prezint la ordin.
Da,. . .
. . .am uitat.
Ai fi putut sa ma ucizi cāt stateam īntins.
Esti condamnat la moarte. ē De ce n-ai facut-o?
Nu sunt pregatit sa mor.
Si ce crezi ca te va salva? ē
Dumnezeul stramosilor mei. ē
Dumnezeul tau te-a lasat de izbeliste. ē
Nu e mai puternic decāt zeii mei.
Ei nu ma vor ajuta, Dumnezeul tau nu te ajuta.
Poate.
Te intereseaza, 41 ?
Vad ca da.
Sunt luptator de profesie, si īn timpul meu liber. . .
. . .ma odihnesc antrenānd alti luptatori.
Am īn proprietate unii dintre cei mai buni gladiatori si carutasi din Roma.
Vrei sa devii unul dintre ei?
Si sa mor ē ca sclav al tau?
Mai bine decāt sa traiesti īn lanturi. ē ē
Nu voi ramāne aici vesnic. ē
Serios?
Si ce faci daca evadezi? ē
Alaturi de mine au mai fost condamnati ē doi oameni. Mama si sora mea,. . .
. . .desi erau nevinovate. ē Nu voi avea odihna. . .
Nu-mi spune ca si tu erai nevinovat. ē
Ce sens ar avea s-o repet?
la īn seama cu atentie oferta mea. ē Cāt vom īnvinge īn lupta, nu vei evada.
Daca pierdem, te vei scufunda cu vasul acesta īnlantuit de vāsla ta. ē
Nu cred ca Dumnezeu m-a tinut īn viata acesti trei ani. . . ē ē ē
. . .ca sa mor īnlantuit de-o vāsla. ē
E ciudat. Ce credinta īncapatānata ai. . .
. . .sa crezi ca viata are un sens. ē
Un om sanatos ar fi īnvatat ē sa renunte cu mult īnainte. ē
Asa cum s-a īntāmplat cu tine?
Cum ai ajuns astfel?
Īntoarce-te la vāsla ta, 41 !
Consule, vas inamic.
Da semnalul! Pregatiti-va pentru lupta.
Toata lumea la posturile de atac.
Īncarcati! ē
Hai, grabeste-te cu smoala! Mai adu munitie! ē
Scoateti lanturile! ē ē
Dezleaga-l pe 41 !
Nu, nu vreau sa mor!
41 , de ce ti-a facut asta?
Nu stiu. ē
M-a mai ajutat cāndva.
Si nici atunci n-am stiut de ce. ē ē
Numarul 1 , foc!
Foc!
Transmite ordin jos!
Viteza maxima.
Avem foc pe nava.
Vom fi loviti! ē
De ce m-ai salvat?
De ce m-ai dezlegat?
Care ti-e numele, 41 ?
luda Ben-Hur.
luda Ben-Hur,. . .
. . .lasa-ma sa mor!
Te voi tine īn viata ē ē pentru a servi pe acest vas.
Vāsleste bine si vei trai. ē ē
E patrula canalului?
Nu stiu. ē
Ar fi mai bine pentru amāndoi sa fie inamicul.
Moartea mea. . .
. . .va īnsemna eliberarea ta.
E un vas roman.
Bun venit, consule. Ne pierdusem orice speranta!
Apa!
Flota e īnvinsa?
Cinci galere.
-Si batalia? ē -Batalia e cāstigata.
Aveti o victorie. ē
-Am īnvins? -Absolut.
Īn dorinta Lui ē de a te salva,. . .
. . .Dumnezeul tau a salvat flota romana.
Ai eliminat un mare pericol, Quintus Arrius.
Ai repurtat o victorie majestuoasa.
Cine e cel care a venit cu tine?
Omul care m-a salvat, Mare Īmparat, pentru a ma īntoarce sa va slujesc.
Asta-i tot ce stii despre el?
Nu. A fost acuzat ca l-a atacat pe guvernatorul ludeei,. . .
. . .dar e nevinovat.
Daca n-ar fi, e un om inconsecvent.
Sa īncerce sa ne ucida guvernatorul, dar sa salveze viata consulului nostru. ē
Vino māine. Vom discuta despre asta.
Avem toate informatiile despre el.
E foarte influent īn tara lui. ē
Atacul asupra guvernatorului e un atac īmpotriva Senatului si a poporului Romei.
Divin Īmparat, sunt convins ca n-a intentionat asta. ē
Consule, īngaduie-ne sa continuam!
Īngaduie-ne sa fim generosi!
Ca rasplata pentru marea ta victorie,. . .
. . .nu-l vom trimite īnapoi la galere. Ti-l dam ca sclav, fa cu el ce poftesti.
Aceasta e si dorinta Senatului. . . ē ē
. . .si a poporului Romei.
Nu cu mult timp īn urma m-am īntors la Roma. . .
. . .cu un tānar care mi-a salvat viata. ē
Voi īl cunoasteti ca drept cel mai bun carutas din Roma. ē ē
Mi-a dus la victorie caii de cinci ori.
Eu īl cunosc ca pe cel care i-a luat locul fiului meu pierdut.
Sunt māndru de succesele fiului meu. . .
. . .cum credeam ca nu voi mai fi niciodata.
Nimic nu poate īntari legatura dintre noi mai bine.
Īn seara aceasta, va voi marturisi ceva.
Formalitatile de adoptie sunt completate.
Tānarul Arrius e acum purtatorul legal al numelui meu. . .
. . .si mostenitor ē ē al proprietatilor mele.
lnelul stramosilor mei. . . ē
. . .ar fi revenit fiului meu.
Acum e al tau.
Un destin ciudat mi-a adus o noua viata,. . .
. . .un nou camin,. . .
. . .un nou tata.
M-a adus aici. . .
. . .si m-ar putea si īndeparta.
Dar oriunde as fi,. . .
. . .voi purta acest inel de fiu al lui Arrius,. . .
. . .cu māndrie, dragoste,. . .
. . .cu onoare.
Vechiul meu prieten Pilat din Pont, tānarul Arrius.
Īnainte sa vii tu īn orasul acesta, īnvingeau numai caii mei.
Sunt niste cai minunati, domnule. Si iuti. ē ē
Dar nu suficienti de iuti ē ē sa te īnvinga.
-Spune-mi, ai venit din ludeea? -Da, domnule.
Am auzit ca e greu de trait acolo.
Nu si pentru iudei.
Sunt pe cale de a fi numit guvernator.
Al ludeei?
Da, eu am cerut Alexandria,. . .
. . .dar se pare ca salbaticia de acolo are nevoie de priceperea mea.
Scorpionii si profetii nu se pot īntelege fara mine.
Lasati ludeea, macar īn seara aceasta.
Capre si propovaduitori. . .
Pleci?
Sunt nevoit.
E o calatorie de la care nu te pot retine.
Am simtit-o īn ochii tai ē toate lunile acestea. Īti simt durerea. ē
Totusi, sfatul meu e sa mai astepti.
Gratus va fi īnlocuit.
Conducerea īi va reveni lui Pilat.
Cānd?
Foarte curānd.
Va conveni scopurilor noastre.
Nimic nu va mai fi de folos daca ma voi īntoarce īn ludeea prea tārziu.
Acesta e gāndul care ma roade īn fiecare clipa.
Vei reveni la Roma?
Aici e o parte a vietii mele. . . ē
. . .si nu voi uita niciodata ē ce-ai facut pentru mine.
Oricare ar fi Dumnezeu nu cred ca-L intereseaza dorintele unui batrān. ē
Exista īntotdeauna o rasplata.
larta-ma!
Esti strain aici. ē
Esti cumva din Nazaret? ē
De ce īntrebi?
M-am gāndit. . .
. . .ca poate esti. . .
. . .cel pe care am venit sa-l caut.
Trebuie sa aiba vārsta ta.
Cine?
Cānd īl voi gasi,. . .
. . .voi sti. ē
larta-ma! Sunt Baltazar din Alexandria.
Sunt oaspetele seicului llderim. ē
Munte de carne fara creier!
Nu, nu cu biciul!
El e gazda mea.
Cu blāndete. ē
Prostule! Broasca fara cap! Nu stii nimic despre cai.
Daca-i mai biciuiesti o data, īti voi varsa sāngele.
Fa un tur cu ei si apoi da-le drumul sa alerge!
Si nu uita ce ti-am spus, sa vad daca stii. ē
Ce cai frumosi! ē
Gata, sunt pregatiti! Da-le drumul!
Nu, astfel nu vor tine pista.
Īnceteaza!
Īnceteaza cu biciul!
Am sa-l ucid!
Da-mi-i mie, prostule!
Chiar crezi ca-mi poti trata caii ca pe niste animale?
Māna vaci si capre! Pentru asta esti bun. ē
Pleaca de aici, idiotule!
Omul asta ar trebui sa māne capre, nu cai.
Vai, sunt blestemat! Ati vazut? ē
Calatorul acesta-mi spunea dinainte ca se va īntāmpla asta.
Caii tai sunt buni, dar nu sunt o echipa.
Unul trage īnapoi. Cel din partea opusa.
-Antares. -E mai lent.
Cred ca ar trebui īnseuat pe mijloc ca sa-i tina pe ceilalti.
Ai un ochi format. Cum ai ajuns asa?
Īn Arenele Romane.
Ai condus īn curse?
Spune-mi, poti s-o faci si pentru mine?
Sunt īn drum spre lerusalim.
Te poti odihni pāna māine.
Avem destul timp sa māncam, sa bem si sa stam de vorba. ē
Vino īn cortul meu si racoreste-te! ē ē
Sa-mi povestesti despre cursele de la Roma.
Daca as fi stiut sa cānt, as fi īnchinat psalmi cailor.
Nici un alt animal nu-l īntrece īn divinitate.
Māine-l voi pune pe Antares pe mijloc.
Si prinde-i mai strāns chinga!
luda Ben-Hur?
Esti evreu! ē Si totusi ai mānat cai romani. ē ē
Da,. . .
. . .ciudat destin.
Am ajuns repede aici.
Cu tine as fi facut minuni,. . .
. . .dar trebuie sa pleci.
E o calatorie ce nu mai poate fi amānata.
Atunci, probabil ca te vei īntoarce.
Si-ti poti aduce si familia. Adu-ti nevestele cu tine! ē
Nu am neveste.
Nici una? De ce?
Eu am sase. ē Ba nu, sapte!
Eu am numarat opt.
Dar el nu stie, fiindca e tot pe drumuri.
Crede-ma, prietene. E un mare avantaj sa ai multe neveste.
-Īntr-o buna zi sper sa am si eu una. -O singura nevasta?
Un singur Dumnezeu, īnteleg, dar o nevasta? Asta-i lipsa de civilizatie,. . .
. . .e lipsa de generozitate.
Nu ti-a placut māncarea?
Multumesc. ē
Asculta sfatul meu, prietene. Īncearca si ia-ti mai multe neveste. ē ē
Acum trebuie sa le spun noapte buna frumoaselor mele.
Cānd se pregatesc de culcare, devin nerabdatoare si geloase.
Asteapta sa vada pe care dintre ele o voi īmbratisa.
-Īmi iau ramas bun. -Nu,. . .
. . .ramāi sa le cunosti. ē
Veniti, copiii mei!
Se rusineaza ē īn fata strainilor! ē
Nu va temeti! ē
Sunt descendenti ai cailor de curse ē arabi din prima generatie. . .
. . .si le-am dat numele stelelor. ē
Vino, Antares!
Tu esti cel mai īncet, dar poti alerga o zi īntreaga fara sa obosesti.
Da, si eu te iubesc, bunul meu Antares.
Tu, Rigel!
Am māncat bine si vedem lumea īn roz. ē
Esti pregatit de culcare?
Gata cu ziua de munca, nu?
Da, poti sa te culci.
Noapte buna, comoara mea.
Stabilul Aldebaran! Nu te uitasem.
Tu esti cel mai focos, dar trebuie sa stai mai cuminte.
N-am vazut cai mai frumosi, nici macar la Roma.
S-o cunosti ē pe mama lor, Mira.
Nu mi-am īngaduit s-o aduc, fiindca poporul meu n-ar putea trai fara ea.
Tu esti prietenul lor si nu-ti ofera afectiunea lor. ē ē ē
Haideti, Antares, Rigel, e tārziu!
Atair, Aldebaran, culvati-va!
Trebuie sa fiti puternici!
Haideti, copii!
Vor alerga la lerusalim, se vor īntrece cu cele mai bune echipe,. . .
. . .cu campionul Estului lmperiului, tribunul Messala si diavolii lui negri.
Nimic nu-l opreste de la victorie.
Messala participa la curse?
Da, īl cunosti?
Īl cunosc.
Probabil nu-l placi prea mult.
luda Ben-Hur, poporul meu se roaga sa existe cineva. . .
. . .care sa-l īntreaca pe Messala.
Ai putea fi tu acela.
Ai putea fi cel care-i īnfrunta aroganta acelui roman.
Caii mei au nevoie doar de un conducator care sa fie demn de ei,. . .
. . .sa-i māne cu zāmbete, nu cu biciul. Cu-n asemenea om, ar īntrece ca vāntul.
Nu e posibil.
E pacat!
Gāndeste-te la asta! ē Sa-i stirbesti orgoliul,. . .
. . .sa umilesti un tribun ē īn fata poporului lui.
Gāndeste-te ce-ar īnsemna īnfrāngerea si umilirea lui de catre un evreu. ē
Stiu, si nu e posibil.
Nu-i o desfatare a imaginatiei?
Nu se potriveste scopului tau?
Trebuie sa-l īnfrunt pe Messala īn felul meu.
Si felul tau e sa-l ucizi? ē
Vad asta īn ochii tai, luda Ben-Hur,. . .
. . .dar orice ti-ar fi facut, nu ai dreptul sa-i iei viata.
Va fi oricum pedepsit.
Nu cred īn miracole.
Toata viata e un miracol. ē
De ce nu accepti judecata Domnului?
Nu crezi īn miracole.
Totusi, Dumnezeu mi-a vorbit o data. . .
. . .si o stea m-a condus ē catre o localitate numita Betleem,. . .
. . .unde am gasit un nou nascut īn iesle.
Dumnezeu vietuia īn acel prunc.
Acum a crescut si e pregatit sa-Si īnceapa munca.
De aceea m-am īntors aici,. . .
. . .sa-i fiu de folos cānd va veni printre noi.
E aproape.
A vazut soarele apunānd asta seara la fel ca si noi. ē
Probabil ca poposeste undeva pe drum sau pe un vārf de deal.
Probabil e pastor,. . .
. . .negustor sau pescar.
Dar traieste. . . ē
. . .si vietile noastre de acum īnainte ē ē vor purta īnsemnul Lui.
Exista multe cai catre Domnul, fiul meu.
Si sper ca a ta sa nu fie prea anevoioasa.
Sunt pregatit de culcare.
Baltazar e un om bun.
Dar pāna nu vor fi toti ca el, va trebui sa ne īntretinem sabiile ascutite. ē ē
Trebuie sa te las.
Īnca o vorba.
Īn arena aceea nu exista lege.
Multi mor ucisi. ē ē
Sper sa ne mai vedem.
Ester!
Sunt luda.
luda, esti īn viata!
Ce faci aici? Ce s-a īntāmplat?
Sunt aici,. . .
. . .sunt cu tine.
Ester, unde e tatal tau?
Īn ziua īn care te-au luat, l-au īnchis si pe el.
L-au torturat.
Dupa ce-au fost siguri ca nu stie nimic, i-au dat drumul.
De atunci traim aici, ascunsi.
Nu v-ati mai īntors īn Antioh? ē
Nu,. . .
. . .romanii au pradat totul. Nu ne mai ramasese nimic acolo.
Ester, unde sunt mama si sora mea? ē
Lasa-ma pe mine sa-i spun prima.
Tata,. . .
. . .s-a īntāmplat ceva minunat!
luda Ben-Hur e viu!
S-a īntors acasa, e aici.
Batrānul meu prieten. . .
Lasa-ma sa te privesc!
Da, e adevarat!
Slava Domnului pentru īndurarea Lui!
Ele unde sunt?
Din ziua aceea īngrozitoare,. . .
. . .n-am mai auzit nimic de ele.
Ar fi trebuit sa fii mai putin loial.
Nu ma plānge, stapāne luda!
Īn fapt, sunt de doua ori barbatul care am fost.
lata-l pe Maluc, cealalta jumatate a mea. Ne-am īntālnit īn temnita cetatii. ē ē
Am fost eliberati īn aceeasi zi. ē ē
Maluc, fara limba, iar eu, fara picioare.
De atunci, eu sunt limba lui,. . .
. . .iar el, picioarele mele.
Īmpreuna facem un om īntreg.
Batrāne prieten!
Ea īmi spunea īntotdeauna ca te vei īntoarce.
Nu si-a pierdut niciodata speranta.
Desi speram, n-am crezut-o.
Īnteleg ca singurul tau gānd e sa-ti salvezi mama si sora. ē ē
Dar daca acest lucru nu va fi posibil?
Cānd pierzi un scop e bine sa ai un altul.
Mare parte din averea ta e īn siguranta, luda.
N-au reusit ē sa ma faca sa spun unde e.
Ai destul. . .
. . .cāt sa capeti puterea si sa cumperi moartea lor.
Nu de aceea m-am īntors.
luda, ele au murit.
Patru ani. Nimeni nu poate trai atāta īn temnita.
Dar la galere cine traieste mai mult de un an? ē
Da, e adevarat.
luda Ben-Hur.
Te-ai īntors la noi cum se īntoarce speranta.
Acum rād din nou.
-Sa rādem! -Vom rāde!
Va fi din nou bucurie īn aceasta casa.
Vom sarbatori!
Īl iau eu.
Am mai stat īmpreuna aici.
Cu mult timp īn urma.
Patru ani.
Parca a fost. . .
. . .ieri.
Īti spuneam:
" Daca n-ai fi fost petita te-as fi sarutat de adio" . ē
" Daca n-as fi fost petita,. . .
. . .nu ne-am fi luat adio. "
Acum nu mai sunt.
De ce nu te-ai casatorit?
Tatal meu a avut nevoie de mine.
Si. . . ē
Īl port īnca pe deget.
Am spus ca-l voi purta pāna cānd voi īntālni femeia cu care ma voi casatori.
E parte din māna mea.
Daca ar sti ē Messala ca esti aici! ē
Trebuie sa afle.
Doar el stie unde sunt ele. ē
-Si daca-ti spune ca au murit? -Messala īsi va dori sa fie-n viata. ē ē
Am vazut prea multe facute de ura.
Tatal meu a ajuns asa din cauza ei. ē
Dar am auzit de un tānar rabin care spune ca iertarea e mai mare,. . .
. . .iar iubirea mai puternica decāt ura.
Īl cred.
luda, pazeste-ti viata!
Pazeste-te de Messala! ē
Asta numai daca nu voi mai gāndi,. . .
. . .iar vremea aceea n-a venit īnca.
O tigla cazuta de pe acoperisul acesta cu mult timp īn urma, va cadea din nou.
Doar ca de data aceasta, nu vei mai fi trimis la galere.
De data asta te va distruge.
Vei muri.
Pentru tribun, cu complimente de la Quintus Arrius. Asteapta raspuns.
-Consulul e aici? -E Quintus Arrius tānarul, tribunule.
Multumesc. ē Adu-l la mine.
-N-am stiut ca consulul are un fiu. ē -Am auzit de el. E campion al arenelor.
Dar de ce-a venit sa-mi aduca daruri?
Probabil vrea sa te provoace.
E minunat!
Si din partea unui om pe care nu l-am cunoscut niciodata.
Te īnseli, Messala.
Prin ce minune porti numele consulului Romei?
Tu ai fost magicianul, Messala.
Tu m-ai condamnat la galere.
Cānd mi s-a scufundat vasul, i-am salvat viata consulului. ē
Īi cunosti pecetea.
Acum m-am īntors,. . .
. . .asa cum am jurat.
Darul tau e foarte potrivit, tinere Arrius.
Īmi sugerezi sa-l folosesc pentru mine?
Ce s-a īntāmplat cu mama si sora mea? ē
Nu e de datoria mea sa urmaresc prizonierii.
Gaseste-le, Messala!
Adu-mi-le īnapoi si voi uita ce am jurat. . .
. . .cu fiecare lovitura a vāslei de care m-ai īnlantuit. ē
Nu sunt eu guvernatorul ludeei. Nu pot face nimic fara īncuviintarea lui Gratus. ē
Atunci, obtine-o!
Ma voi īntoarce māine. . .
. . .si sa nu ma ē dezamagesti, Messala.
Ce s-a īntāmplat cu ele?
Au trecut aproape cinci ani. Crezi ca mai sunt īn viata? ē
Du-te la temnita, Drusus. Afla!
-Si daca au murit? ē -Au murit.
Miriam. . . Si Tirza, fiica ei.
Da, ele sunt. Traiesc?
Īn aripa de est,. . .
. . .la subsol.
Celula 2. Va va īndruma temnicerul de acolo.
Apa!
-De cānd nu le-ai mai vazut? -Nu le-am vazut niciodata.
Si sunt aici de trei ani. ē Dar sigur traiesc,. . .
. . .fiindca māncarea se manānca.
Au lepra.
Trebuie deschis si lasate sa plece.
Apoi vom arde celula.
E cineva aici?
Cine esti? ē
Nu te apropia!
Cine esti? ē
Ester!
Sunt Miriam!
Miriam!
Nu te apropia!
Ai venit acasa!
Īnapoi, Ester!
Avem lepra.
Ester,. . .
. . .luda traieste? ē
Da, traieste.
E aici.
Unde?
Va cauta.
Trebuie sa-l gasesc si sa-i spun.
-Nu. -Sa-i spun macar tatei.
Nu.
Nu spune nimanui.
Vom pleca. Īn Valea Leprosilor.
Nu ne vom mai īntoarce.
Dar luda trebuie sa afle.
Te rog!
Nu i-am vazut fata. ē
S-a schimbat?
Nu, nu s-a schimbat.
Nu s-a schimbat.
Īl iubesti, Ester.
Promite-mi. . .
. . .īn numele iubirii tale. . .
. . .ca nu-i vei spune ca ne-ai vazut.
Nu va afla niciodata?
Lasa-l sa-si aminteasca ē de noi asa cum eram. ē
Promite-mi!
Noi nu mai avem nici o speranta.
Numai asta.
Promit.
Sunt bucuroasa.
Stai!
Messala va afla. Sunt sigur de asta.
Ma rog la Dumnezeu sa fie īn viata si ca Messala sa le elibereze. ē
Le va elibera.
Nu vrea sa moara.
Nu le poate elibera, luda.
Ce vrei sa spui?
Le-am vazut.
Le-ai vazut?
Unde?
Cānd?
Erau moarte.
Moarte.
Cānd?
Īn temnita,. . .
. . .cānd asteptam vesti despre tata.
Si de ce nu mi-ai spus?
Nu ti-am putut spune.
Nici macar tie, tata!
Ma temeam ca te vei duce la Messala si. . . ē
luda, cautarea ta s-a īncheiat.
Gata cu asta!
Gata?!
luda, lasa-l pe Messala! Īntoarce-te la Roma!